![Betöltés...](/templates/pictures/ajax-loader.gif)
Dr. Erdélyi László - Magyar történelem - Művelődés- és állam
A művelődés folyton új meg új célok és eszközök kigondolásával és
érvényesítésével keresi az emberi társadalom, kivált az állam és egyes osztályok
boldogulását. Az ókori művelődés a természetes embert fejlesztette ki
klasszikus, mintaszerű formai tökéletességre; a középkor természetfölötti
magaslatra emelte az embert s az államot Krisztus tanításában való hite által s
ehhez alkalmazta új, égbetörő művészetét s a logika vaskapcsaival kötötte össze
hitét és az általa megteremtett egyetem tudományait; végül az újkort bevezető
humanista irodalom az ókori klasszikusok formai szépségeiért rajongott s a
természetes emberi nagyságokért, amibe pogányos szellem szürenkezett bele és
összeütközött a krisztusi vallás-erkölcs tilalmaival. Ezen tilalmak alól a
humannista korlátlan szellemek a klasszikus könyvekkel, Luther a bibliával
akarta felszabadítani a természetes embert. Aztán következtek egyre nagyobb
számmal a természettudományi felfedezések gépekkel; s a gazdasági rendszerek új
nagy igéreteivel ejtik lázba az embereket, keresik és halmozzák a minél több
pénzt és fokozzák a kényelmi meg gyorsasági igényeket. De nem boldogul az
emberiség, mert kevés a gazdag és sok a szegény, kik irígykedve látják a
gazdagok fényűző kényelmét, amelyhez ők könnyen nem juthatnak hozzá s amelyet ők
krisztusi hitöktől megfosztva, vagy elkommunizálni, megszerezni, vagy
tönkretenni iparkodnak. A korábbi idők eredményei nem pusztulnak el, hanem élnek
tovább s javítják, tökéletesítik, leköszörülik az újítók szertelenségeit.
Figyelmeztetik ezeket, hogy nagy vívmányaik gyökerei a sötét középkorba nyúlnak
vissza s az újkor a középkor gyermeke, mint a középkor az ókoré, mely bevezetés
volt a krisztusi hithez. Az induktív módszert ismerte már 1300 táján az angol
Rogerius Bacon szerzetes és megtette az első lépéseket a természettani
fölfedezések terén; csak 300 évvel később következett a másik Bacon, a Ferenc,
aki bátorságával híressé tette az új módszert egy esetből általános törvény
bevezetésére. Flavio Gioia már 1320 körül fölfedezte a mágnestűt, amellyel
megindulhatott az óceáni hajózás újkori nagy útjaira. Már 1346-ban megszólalnak
Crecynél a lőporos gépek, ágyúk kőgolyóikkal, hogy az újkor pénzhatalmai a
leghatásosabb fegyvert adják a fejedelmek és zsoldos vezéreik kezébe a nemesi
várak és kiváltságok lerombolására s a forradalomra gyulladt polgári és
proletárosztályok kezébe a felsőbb osztályok és királyok ellen. Gutenberg
szétszedhető betűi is a középkorban születtek meg 1450 körül, hogy lehetővé
tegyék a reformációs és felvilágosult röpiratok, könyvek sokszoros
elterjesztését, de lehetővé tegyék a nagy megtértek munkáinak milliós olvasását
is az emberiség kibékítésére és boldogságára.
érvényesítésével keresi az emberi társadalom, kivált az állam és egyes osztályok
boldogulását. Az ókori művelődés a természetes embert fejlesztette ki
klasszikus, mintaszerű formai tökéletességre; a középkor természetfölötti
magaslatra emelte az embert s az államot Krisztus tanításában való hite által s
ehhez alkalmazta új, égbetörő művészetét s a logika vaskapcsaival kötötte össze
hitét és az általa megteremtett egyetem tudományait; végül az újkort bevezető
humanista irodalom az ókori klasszikusok formai szépségeiért rajongott s a
természetes emberi nagyságokért, amibe pogányos szellem szürenkezett bele és
összeütközött a krisztusi vallás-erkölcs tilalmaival. Ezen tilalmak alól a
humannista korlátlan szellemek a klasszikus könyvekkel, Luther a bibliával
akarta felszabadítani a természetes embert. Aztán következtek egyre nagyobb
számmal a természettudományi felfedezések gépekkel; s a gazdasági rendszerek új
nagy igéreteivel ejtik lázba az embereket, keresik és halmozzák a minél több
pénzt és fokozzák a kényelmi meg gyorsasági igényeket. De nem boldogul az
emberiség, mert kevés a gazdag és sok a szegény, kik irígykedve látják a
gazdagok fényűző kényelmét, amelyhez ők könnyen nem juthatnak hozzá s amelyet ők
krisztusi hitöktől megfosztva, vagy elkommunizálni, megszerezni, vagy
tönkretenni iparkodnak. A korábbi idők eredményei nem pusztulnak el, hanem élnek
tovább s javítják, tökéletesítik, leköszörülik az újítók szertelenségeit.
Figyelmeztetik ezeket, hogy nagy vívmányaik gyökerei a sötét középkorba nyúlnak
vissza s az újkor a középkor gyermeke, mint a középkor az ókoré, mely bevezetés
volt a krisztusi hithez. Az induktív módszert ismerte már 1300 táján az angol
Rogerius Bacon szerzetes és megtette az első lépéseket a természettani
fölfedezések terén; csak 300 évvel később következett a másik Bacon, a Ferenc,
aki bátorságával híressé tette az új módszert egy esetből általános törvény
bevezetésére. Flavio Gioia már 1320 körül fölfedezte a mágnestűt, amellyel
megindulhatott az óceáni hajózás újkori nagy útjaira. Már 1346-ban megszólalnak
Crecynél a lőporos gépek, ágyúk kőgolyóikkal, hogy az újkor pénzhatalmai a
leghatásosabb fegyvert adják a fejedelmek és zsoldos vezéreik kezébe a nemesi
várak és kiváltságok lerombolására s a forradalomra gyulladt polgári és
proletárosztályok kezébe a felsőbb osztályok és királyok ellen. Gutenberg
szétszedhető betűi is a középkorban születtek meg 1450 körül, hogy lehetővé
tegyék a reformációs és felvilágosult röpiratok, könyvek sokszoros
elterjesztését, de lehetővé tegyék a nagy megtértek munkáinak milliós olvasását
is az emberiség kibékítésére és boldogságára.
![Tovább](/templates/pictures/tovabb1.png)
Adatlap
Ár: | 2.000 Ft |
Feladás dátuma: | 2024.08.23 |
Eddig megtekintették 37 alkalommal |
A hirdető adatai
![Tovább](/templates/pictures/tovabb2.png)
Könyv kereső rovaton belül a(z) "Dr. Erdélyi László - Magyar történelem - Művelődés- és állam" című hirdetést látja. (fent)