![Betöltés...](/templates/pictures/ajax-loader.gif)
A BÖRTÖNÜGY A 17-19. SZÁZADBAN. A BÖRTÖN EURÓPAI ÚTJA
Szerző: Mezey Barna Gondolat Kiadó, 2019 A 16?17. század nagy társadalomformáló
folyamatai és mozgalmai, a reformáció, az ipari fejlődés, a kereskedelem
kiszélesedése, a polgári értékek térnyerése, a szociális gondoskodás középkori
formáinak csődje és az új megoldások keresése, a kriminalitás struktúrájának
átalakulása elérte a büntetési rendszert is. A szabadság-érték megjelenése a
törvénykezési gyakorlatban és a humanizálási törekvések egyaránt a tömlöcügy
megújítása irányába hatottak. Új eljárások, új bűnözőkép és büntetésfelfogás, új
értelmezésű fogva tartási funkciók jellemezték a büntetés-végrehajtás
gyakorlatát, mely mellé lassan felzárkózott a szakirodalom is, hogy a 18. és a
19. század fordulójára tudományos igényű művelése lehetővé tegye a kodi-
fikációs megfontolásokat is. Ez a fejlődés készítette elő az európai (és
magyarországi) börtönügy korszerűsítési folyamatait, megalapozta az amerikai
börtönkoncepciók megfogalmazását és az architekturális kísérleteket. A munka a
szerző több évtizedes kutatása, több, e témába vágó monográfiájának
foglalataként és közel százötven tanulmánya szintéziseként vázolja föl a
börtönügy fejlődésének évszázados európai történetét és fejlődési tendenciáit. A
bűnözőkép változásait, a szabadságvesztés-büntetés nehéz térfoglalásának
históriáját, a fogvatartottak kezelésének változásait, a reszocializáció, a
nevelés, a lelki gondozás, a munkáltatás megjelenését és formaváltozásait, a
környezet humanizálását, az építészeti szempontok majd épülettervek és
megvalósult konstrukciók hatásait; mindezt kiegészítve a fokozatosan kiépülő
szakirodalom, szaktudományosság, a szakmai terminológia és végül a börtönügyi
szabályozás (a büntetés-végrehajtási jog) kibontakozásával. A kötet az európai
börtönügy (kivételképpen és kitekintésként más földrészt is érintő) formálódását
tárgyalja, melybe illesztve az európai büntetés-végrehajtási tendenciák
keretében értelmezi a magyar, némiképp megkésett fejlődés és fejlesztések
históriáját. A jelzett időszakot illetően feldolgozza a büntetés-végrehajtás
szakmai vonatkozásait és jogpolitikai összefüggéseit, a törekvések jogszabályi
megtestesülését és azok gyakorlati hatásait. Fő szempontja a nyugat-európai
változások Magyarországra gyakorolt közvetlen és közvetett hatásainak
értékelése, különös tekintettel a büntetőjogi kodifikációkra, a reformkori
fogházjavító mozgalmakra, az 1843. évi büntető anyagi jogi és börtönügyi
törvényjavaslatokra, Deák Ferenc börtönügyi munkásságára, valamint a magyar
büntetés-végrehajtási intézeti hálózat kiépítésére, az 1878. évi kodifikációig
és az 1880. évi Házszabályok kibocsátásáig. A kötet adatai: Kötés: keményfedél
Megjelenés éve: 2018 Terjedelem: 608 oldal
folyamatai és mozgalmai, a reformáció, az ipari fejlődés, a kereskedelem
kiszélesedése, a polgári értékek térnyerése, a szociális gondoskodás középkori
formáinak csődje és az új megoldások keresése, a kriminalitás struktúrájának
átalakulása elérte a büntetési rendszert is. A szabadság-érték megjelenése a
törvénykezési gyakorlatban és a humanizálási törekvések egyaránt a tömlöcügy
megújítása irányába hatottak. Új eljárások, új bűnözőkép és büntetésfelfogás, új
értelmezésű fogva tartási funkciók jellemezték a büntetés-végrehajtás
gyakorlatát, mely mellé lassan felzárkózott a szakirodalom is, hogy a 18. és a
19. század fordulójára tudományos igényű művelése lehetővé tegye a kodi-
fikációs megfontolásokat is. Ez a fejlődés készítette elő az európai (és
magyarországi) börtönügy korszerűsítési folyamatait, megalapozta az amerikai
börtönkoncepciók megfogalmazását és az architekturális kísérleteket. A munka a
szerző több évtizedes kutatása, több, e témába vágó monográfiájának
foglalataként és közel százötven tanulmánya szintéziseként vázolja föl a
börtönügy fejlődésének évszázados európai történetét és fejlődési tendenciáit. A
bűnözőkép változásait, a szabadságvesztés-büntetés nehéz térfoglalásának
históriáját, a fogvatartottak kezelésének változásait, a reszocializáció, a
nevelés, a lelki gondozás, a munkáltatás megjelenését és formaváltozásait, a
környezet humanizálását, az építészeti szempontok majd épülettervek és
megvalósult konstrukciók hatásait; mindezt kiegészítve a fokozatosan kiépülő
szakirodalom, szaktudományosság, a szakmai terminológia és végül a börtönügyi
szabályozás (a büntetés-végrehajtási jog) kibontakozásával. A kötet az európai
börtönügy (kivételképpen és kitekintésként más földrészt is érintő) formálódását
tárgyalja, melybe illesztve az európai büntetés-végrehajtási tendenciák
keretében értelmezi a magyar, némiképp megkésett fejlődés és fejlesztések
históriáját. A jelzett időszakot illetően feldolgozza a büntetés-végrehajtás
szakmai vonatkozásait és jogpolitikai összefüggéseit, a törekvések jogszabályi
megtestesülését és azok gyakorlati hatásait. Fő szempontja a nyugat-európai
változások Magyarországra gyakorolt közvetlen és közvetett hatásainak
értékelése, különös tekintettel a büntetőjogi kodifikációkra, a reformkori
fogházjavító mozgalmakra, az 1843. évi büntető anyagi jogi és börtönügyi
törvényjavaslatokra, Deák Ferenc börtönügyi munkásságára, valamint a magyar
büntetés-végrehajtási intézeti hálózat kiépítésére, az 1878. évi kodifikációig
és az 1880. évi Házszabályok kibocsátásáig. A kötet adatai: Kötés: keményfedél
Megjelenés éve: 2018 Terjedelem: 608 oldal
![Tovább](/templates/pictures/tovabb1.png)
Adatlap
Ár: | 4.930 Ft |
A hirdető: | Kereskedőtől |
Értékesítés típusa: | Eladó |
Feladás dátuma: | 2024.08.08 |
Eddig megtekintették 23 alkalommal |
A hirdető adatai
![Tovább](/templates/pictures/tovabb2.png)
Könyv kereső rovaton belül a(z) "A BÖRTÖNÜGY A 17-19. SZÁZADBAN. A BÖRTÖN EURÓPAI ÚTJA" című hirdetést látja. (fent)